Tidsskriftet ELLA – Education, Literature, Language – Utdanning, litteratur, språk er et nytt fagfellevurdert, vitenskapelig tidsskrift som gis ut av Høgskolen i Østfold. ELLA retter seg mot forskere med ulik bakgrunn og faglig innretning innafor fagområdene lingvistikk, litteraturvitenskap og kulturkunnskap knytta til språkfagene (norsk/nordiske språk, engelsk, fransk, spansk, tysk og andre språk). Bidrag som forener disse områdene er velkomne, så vel som komparative bidrag. ELLA tar primært imot artikler på norsk (nynorsk og bokmål), svensk, dansk og engelsk.
Dette temanummeret av ELLA – Education, Literature, Language – retter søkelyset mot fremmedspråksfaget, særlig i skolen, men også mot undervisning og forskning som drives i selve utdanningen av fremtidige fremmedspråkslærere. Artiklene som presenteres, gir et mangfoldig bilde av aktuelle problemstillinger, praksiser og perspektiver innen fremmedspråksfaget og -didaktikken i Norge. Bidragene er organisert tematisk for å fremheve sentrale områder i pågående språkfaglig og språkdidaktisk forskning og debatt.
Opphavsrett 2025 Camilla Bjørke, Anje M¨üller Gjesdal, Berit Grønn, Xavier Llovet Vilà https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Gender and diversity in the language disciplines
Opphavsrett 2025 Liv Eide, Anje Müller Gjesdal, Camilla Skalle https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lærerstudenters erfaringer med teori-orientert undervisningspraksis i engelsk i et skole-universitetssamarbeid
Denne kvalitative studien undersøker hvordan lærerstudenter i engelsk i et utdanningsprogram i Norge opplever teori-orientert undervisningspraksis i et skole-universitetssamarbeid. Data ble samlet inn fra to kilder: 1) en refleksjonsøkt umiddelbart etter en utprøving (teaching trial) der både universitetslærere og praksislærere var til stede, og 2) intervjuer med tre studenter som deltok i studien. Tematisk analyse ble anvendt i gjennomgangen av materialet fra disse to datakildene. Et av hovedfunnene er at lærerstudentene i studien opplever et skifte i fokus til egen læring når de deltar i teori-orientert undervisningspraksis. Dette står i kontrast til vanlige praksisperioder i skolen, hvor fokuset i større grad er rettet mot elevenes læring. Vi argumenterer for at teori-orientert undervisningspraksis tydeliggjør studentenes rolle som lærende under undervisningsaktiviteter, noe som gjør det lettere for dem å krysse grenser mellom teori og praksis. Vi konkluderer med at et tettere samarbeid mellom skole og universitet er avgjørende for å bevisst knytte teori om engelskundervisning (ELT) til praksis i klasserommet. Dette vil legge til rette for at studentene kan utvikle et dypere refleksjonsnivå i sine undervisningsaktiviteter. Denne studien bidrar derfor til den pågående diskusjonen om å knytte sammen teori og praksis i lærerutdanning. Den gir et eksempel på hvordan teori-praksis-integrasjon kan styrkes gjennom et skole-universitetssamarbeid innenfor universitetsemner.
Opphavsrett 2026 Minjeong Son, Tove Elinor Holmbukt, Annelise Brox Larsen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Opphavsrett 2024 Daniel Lees Fryer & Jessica P. B. Hansen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Denne artikkelen undersøker hvilken rolle litteratur og litteraritet spiller i norske læreverk i spansk for ungdomsskolen. Det empiriske materialet består av fire læreverk; Tapas, Vale, Amigos og Chicos Chicas. I analysen av læreverket benyttes både kvalitativ og kvantitativ metode. Kategoriene er ikke forhåndsdefinerte, men ble etablert underveis i studien for å dekke flest mulige former for litterær tilstedeværelse i læreverkene. Studien kartlegger omfanget av litteratur i de ulike læreverkene, i tillegg til teksttyper og kulturell tilhørighet. Tekstenes kontekst og oppgavene som er tilknyttet dem, undersøkes også. Funnene viser at læreverkene inneholder svært få autentiske litterære tekster. De inneholder derimot en betydelig mengde fortellinger, enten tilrettelagte litterære fortellinger eller såkalte pedagogisk-litterære fortellinger skrevet av lærebokforfatterne selv. Mange av de litterære tekstene er dessuten valgfrie ekstra-tekster plassert bakerst i lærebøkene. Flere av de litterære tekstene har ingen tilknyttede oppgaver. For de tekstene som har oppgaver, er tekstforståelse- eller språk-/grammatikkoppgaver mest vanlig. Funnene blir diskutert innenfor rammen av de viktigste tilnærmingene til litteratur innenfor fremmedspråksfeltet. Konklusjonen er at lærebøkene i liten grad forholder seg til litteratur som sådan, men at litterære sjangre og tekstnormer spiller en viktig rolle i læreboktekstene. Tekstutvalget, plasseringen av tekstene og oppgavene vitner dessuten om en tradisjonell tilnærming til litteratur. Det er et betraktelig innslag av kanonlitteratur, og litteraturlesing projiseres til fremtiden eller forbeholdes de flinkeste elevene. De litterære tekstene mangler oppgaver eller danner utgangspunkt for språk- og tekstforståelsesoppgaver.
Tilnærminger til litteratur i fremmedspråksundervisning
Opphavsrett 2025 Inger Olsbu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
I kva for grad bidrar lærebøker i språkfag til å realisere ein fleirspråklegheitsdidaktikk?
I artikkelen tek eg føre meg ein læreverksanalyse av Gyldendals digitale læremiddel i tysk, Spitze 8, for 8. trinn. Dette er laga i samsvar med fagfornyinga i Kunnskapsløftet i 2020 (LK20). Eg undersøker i kva for grad Spitze 8 bidrar til å realisere ein fleirspråklegheitsdidaktikk ut frå føringane i læreplanen for framandspråk. Denne påpeiker at å kunne bruke den samla språkkompetansen frå andre språk elevane kan og kjenner til, og å overføre språkkunnskapar og språklæringserfaringar frå desse, skal vere ein meiningsfull ressurs i framandspråksfaget i skulen. Trass utdanningspolitiske ønske om og mykje forsking på føremonene med fleirspråklegheit i språklæringskontekstar dei siste 20 åra, går det langsamt med implementeringa av fleirspråklegheit i praksisfeltet. Det kan vere mange grunnar til det, ikkje minst manglande fleirspråklegheitsdidaktiske tilnærmingar i læreverka. Viktige faktorar for ein fleirspråklegheitsdidaktikk er samanlikning av språk, læringsstrategiar og positive haldningar i læringskonteksten. Eg gjer her ein kvalitativ innhaldsanalyse der eg brukar desse kategoriane som analyseeiningar. Spitze 8 har fleire fleirspråklegheitsdidaktiske element enn andre læreverk, men gjennom tekstar og øvingar uttrykkjer læreverket likevel ei monolingval tilnærming til språklæring. Det er enno ein veg å gå for å implementere ein ressursorientert og holistisk fleirspråklegheitsdidaktikk, der all språkkompetanse er likt verdsett.
Opphavsrett 2025 Camilla Bjørke https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Approcher la diversité et l’actualité des mondes francophones en classe de FLE à travers une histoire globale de la France
Remarquant les avantages significatifs offerts par l'intégration des sciences historiques dans l'enseignement du français langue étrangère (particulièrement en matière d’appropriation culturelle de la langue et de diversification des supports d’apprentissage), cette contribution argumente en faveur de l’utilisation de la méthodologie spécifique de l’histoire globale en classe de FLE, méthodologie perçue comme un moyen d'offrir une expérience d’enseignement plus riche et connectée aux réalités mondiales. En nous appuyant sur la méthodologie de l’histoire globale en classe de FLE et sur l’exemple précis d’une séquence d’apprentissage pour apprenants adultes centrée sur le règne et la personne de Napoléon, nous faisons le pari d’inviter les apprenants à situer la langue française dans son contexte mondial, en insistant sur ses influences et ses interactions avec une multitude de sociétés et de cultures. Cette contextualisation mondiale favorise selon nous la compréhension interculturelle, permet d’enrichir les compétences communicatives et lexicales, promeut un apprentissage actionnel et critique et stimule le sentiment de motivation au sein de la classe. Parmi les pistes de réflexion et d'amélioration suggérées par l’article figure l’adaptation des contenus et des supports d’enseignement de cette méthode à une plus grande variété de niveaux (à partir du niveau A2 du CECR) ainsi que la question de son usage auprès d’un public scolaire étranger en collège et lycée.
Opphavsrett 2025 Gilles Vogt https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
«Eg er ein språklærar med språkvanskar»: Ein fokusgruppestudie av det språklege medvitet til lærarar i nynorske randsoneområde
I denne artikkelen blir det språklege medvitet og språkideologiane til ungdomsskulelærarar i eit nynorsk randsoneområde utanfor Bergen undersøkt gjennom problemstillinga «Korleis kjem lærarar i nynorske randsoneområde sitt språklege medvit og språkideologiar til uttrykk gjennom deira rapporterte behov for språkkunnskapar?». For å få svar på problemstillinga er det nytta fokusgruppeintervju med til saman tolv lærarar på fire ungdomsskular. Gjennom ei refleksiv tematisk analyse vart fylgjande tre tema utarbeidde: fokus på læraren som språkbrukar, læraren som språkpedagog i alle fag og særskilt språkleg medvit hos læraren i randsona. Eit hovudfunn er at kunnskapane lærarane rapporterer at dei treng, gjerne handlar om formelle kunnskapar i nynorsk og bokmål for eiga skriving. Dei omtalar altså seg sjølve som språkbrukarar i større grad enn språkanalytikarar, språkpedagogar og kulturutdannarar. Det språklege medvitet deira er prega av språkideologiar, og desse ideologiane styrer også i stor grad fokusområda i intervjua. Studien viser at ein i lærarutdanninga bør retta merksemd mot lærarens språklege medvit og kompetanse, også utanfor norskfaget, særleg med tanke på den norske toskriftspråkssituasjonen.
Opphavsrett 2025 Ida Marie Jegteberg https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
D’une réforme à l’autre : la place du monde francophone dans un manuel de FLE en Norvège
L’article étudie la représentation du monde francophone, d’une réforme à l’autre, dans un manuel norvégien de FLE, Enchanté 2 (Hønsi et al. 2007, 2013 et 2021). Il montre comment le manuel adapte (ou non) cette représentation aux programmes officiels, en s’attardant plus particulièrement sur les représentations culturelles et historiques du monde francophone. Cette lecture s’appuie sur un examen comparatif approfondi des chapitres consacrés au monde francophone dans les trois éditions du manuel. Les avant-propos, titres et contenus de chapitre sont examinés. Malgré un réel souci de diversité, le manuel, en cela représentatif de la grande majorité des manuels de FLE en Norvège, se caractérise par une orientation francocentriste très nette, ainsi que par une représentation quelque peu superficielle des cultures francophones hors hexagone. Ce résultat confirme le francocentrisme des manuels de FLE en Scandinavie, et ce malgré des recherches répétées dans ce domaine. L’article montre donc que la production des manuels de FLE est déconnectée de la recherche, et se veut le point de départ d’une prise de conscience pour l’élaboration de ressources FLE à venir.
Opphavsrett 2025 Hélène Celdran https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Denna artikel undersöker sambandet mellan gymnasiemeriter i franska och studieprestation på universitetsnivå under den första terminens akademiska studier i ämnet. De gymnasiemeriter som har inkluderats är dels antalet genomgångna kurser i franska på gymnasienivå, dels gymnasiebetyget i franska. I undersökningen ingår studenter som följde den första terminens kurs i franska vid Göteborgs universitet under åren 2015 till 2021. Undersökningen pekar på ett samband mellan gymnasiebetyget i franska och resultatet på Riksprovet i fransk grammatik och vokabulär, det enskilda prov som för de flesta studenter blir avgörande för huruvida man tar sig igenom kursen eller inte. Att ha läst ytterligare gymnasiekurser i franska utöver den behörighetsgivande verkar däremot inte öka sannolikheten för godkänt resultat på detta prov. Detta innebär att studenter som vill studera franska på universitet snarare bör beakta sitt gymnasiebetyg i ämnet än hur länge de har studerat språket. Detta resultat kan även vara av intresse för studievägledare. Betyget ger information om studentens språkfärdighet men kan också tänkas återspegla andra för framgångsrika akademiska språkstudier avgörande faktorer som språkbegåvning, studievanor och motivation.
Opphavsrett 2025 Jacob Carlson, Mårten Ramnäs https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
I denne introduksjonsartikkelen beskriver vi problemstillingene og målene for temanummeret. Vi tar sikte på, med temanummeret, å undersøke hva videoessayet kan tilby i undervisningen av litteratur (i ulike sjangre og medier), med blikk på de digitale økosystemene som våre elever bebor og i lys av forskning som viser at å lese litteratur bidrar til å utvikle kritisk tenkning og emosjonell kompetanse. Vi diskuterer tradisjonen bak videoessayet, først og fremst dets utvikling innen film- og medievitenskap i form av videografisk kritikk – den audiovisuelle studien av audiovisuelle- og skjermmedier – og vurderer deretter potensialet til videoessayet som pedagogisk ressurs i litteraturundervisningen. I den siste delen av artikkelen presenterer vi de enkelte bidragene i temanummeret.
Opphavsrett 2025 Adriana Margareta Dancus, Alan O'Leary https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Through a performative and interdisciplinary approach, the video essay Monsters invites viewers to consider the unique ability of comics to represent mental states of young adults and children who struggle with eating disorders (EDs). We use close readings of a selection of panels from two Norwegian comics, the graphic short story “Sulten” (Hunger/Hungry, Neverdahl, 2007) and the graphic novel Hva skjedde egentlig med deg? (What Really Happened to You?) (Jordahl, 2020), to reframe utterances made by ED-patients during therapy. This reframing, which is both literal and metaphoric, is meant to illustrate how comics can create a sensorial space where the difficult emotions associated with EDs can be heard, felt, recognized and articulated. Given the puzzling nature and the social taboo of EDs, the video essay and the accompanying statement bring attention to the therapeutic and pedagogic possibilities inherent in comics like those discussed.
Opphavsrett 2025 Adriana Dancus, Alina Coman https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Peut-on encore parler de ‘géopolitique de la Francophonie’ ?
Cet article examine la notion de "géopolitique de la francophonie", en abordant sa pertinence et son potentiel contemporain. La première partie est consacrée à la clarification des concepts tels que « géopolitique » « francophonie » et « Francophonie », ainsi qu'à la relation entre eux. La trajectoire historique de la Francophonie est ensuite retracée, depuis son émergence et sa formalisation progressive dans les années 1950-1970 jusqu'à son institutionnalisation dans les années 1990-2000. L'article aborde ensuite l'enthousiasme initial et les désillusions ultérieures quant à la capacité de la Francophonie de devenir un acteur géopolitique. Dans sa conclusion, l'article se pose la question de savoir si les tendances mondiales actuelles à la fragmentation ou à l'unification peuvent donner à la Francophonie un véritable rôle géopolitique ou précipiter sa dissolution. L'analyse met l'accent sur l'interaction unique entre dimensions culturelles, démographiques, linguistiques et politiques dans le monde francophone et souligne les défis que posent le maintien de son influence dans le contexte de la mondialisation, la fin de la domination occidentale et la persistance d’une grande diversité en son sein.
Organisation Internationale de la Francophonie
Opphavsrett 2025 Franck Orban https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
“In the Script It Is Written and On the Screen It’s Pictures”
The goal of this videographic moving poem is to explore teaching adaptation as an intertextual dialogism through Alberto Moravia and Jean-Luc Godard’s versions of Contempt (1954, 1963) by juxtaposing those texts with a third – Rosario Castellano’s poem “Chess.” This juxtaposition is not only a further illustration of already inherent quality of both original texts’ reflections on Homer’s The Odyssey, but also attempts to highlight and reframe a distinction facet of Godard’s adaptation: female subjectivity.
Opphavsrett 2025 Drew Morton https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
D.H. Lawrence (1885-1930) was a prolific writer who left Britain in 1919 and embarked on a ‘savage pilgrimage’ across the globe, refusing to own property or settle down. To celebrate Lawrence, and to try to make his work more accessible to students, I have embarked on a digital pilgrimage, whereby I produce a monthly video essay based on his letters. In ‘Borrowed Time’ I explore the various temporal paradoxes of this process. I read his letters in ‘real’ time, knowing what will happen, but experience them in the present. I hear him talking in the letters, but he cannot hear me. The video essay is a means of speaking back to him. Likewise, the production of the video essays are labour intensive which contrasts with the speed with which they are consumed and (perhaps) forgotten. Underpinning this approach is the work of Wendy Chun who shows how digital reshapes our perception of time and memory through habitual behaviour. It is the slow process of reading and making the monthly video essays that creates a sense of control over time, something that may feel absent in our accelerated times. To understand this, I turn to Richard Shusterman’s concept of ‘somaesthetics,’ a philosophical framework that focuses on the body’s role in aesthetic experience. Both slow reading and digital production have provided, for me, a deeper immersion in literary studies as well as much-needed punctuation to my life. The selection of images to convey Lawrence’s feelings in ‘Borrowed Time’ has provided a form of intimacy and the opportunity to make emotional connections. I argue that combining reading and digital production helps develop new insights into literature.
Opphavsrett 2025 James Walker https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The video essay The Most Beautiful Sea comes out of my Moving Poems project, a small (but growing) online collection of videos that features poetic texts, specifically in response to the following prompt: make a short video in which you pair a single poem (or parts of a poem) or multiple poems with a single or multiple moving-image media text(s) (a film, a TV show, an online video, etc.). I consider it an explorative and a pedagogical tool, which does not assume a specific output, but which prompts students and video makers to approach the relationship between literature and audiovisual images in a new, digitally tactile way. As such, it might expand our ideas of the “poetic mode” in videographic criticism from an aesthetic to an interdisciplinary and methodological approach.
Opphavsrett 2025 Evelyn Kreutzer https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Once Upon a Time There Was a Piece of Wood
This project on adaptations focuses on interpretation and creativity. The aim is to offer a helpful and inspiring introduction for teachers (secondary school/college), by presenting a few key thoughts on adaptation and how this concept and practice may be productively used in the literature classroom – not only for the understanding of literature and audiovisual media, but also to facilitate critical thinking and creativity. The video essay presents a small case study of Carlo Collodi’s 1883 classic Pinocchio and two of its recent film adaptations; one made by Matteo Garrone (2019), the other by Guillermo del Toro (2022). Exploring these examples, it becomes evident that adaptations, and studying adaptations, involve textual analysis, imagination, critical thinking, and creativity – some of the central aspects of literary teaching, and ones that schools should facilitate.
Opphavsrett 2025 Anders Marklund https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
This video essay explores some ways in which sensorial experiences can enhance affective and cognitive engagement with language and literature in learning situations. It takes into consideration the fact that multilingualism is currently regarded as a resource for language learning and identity development at school. It also attends to the fact that encounters with a diversity of texts and modes is considered an important way to promote literary literacy while developing language skills. The video proposes that material that puts forward the interplay between verbal and visual text and between multiple languages has the potential to invite exploration, foster affective engagement and inspire multimodal and multilingual creative responses. Without directing towards specific uses of these materials, the video explores some characteristics of selected spreads from the picturebooks Storysongs/Chantefables (2014); Are You an Echo? The Lost Poetry of Misuzu Kaneko (2016); Pablo Neruda Poet of the People/Poeta del Pueblo (2011) and Book of Questions/Libro de Las Preguntas (2022) and presents them as aesthetic pathways to integrate multilingualism in the classroom. At the same time, I hope to show how video essays themselves can work as aesthetic, multimodal and multilingual responses to literature that may encourage learners to showcase their creativity and linguistic repertoire, and as an inspiring form of research dissemination in the humanities.
Opphavsrett 2025 Maria Casado Villanueva https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dette videoessayet undersøker hvordan det lyriske språket kan være en inngang til å lære barn om artsmangfold og øke deres bevissthet om den pågående miljøkrisen. Utgangspunktet er en hypotese om at naturdikt kan gi et glemt språk for det vi er i ferd med å miste. Problemstillingen handler om hvordan dikt kan skape en emosjonell tilknytning til naturen og hjelpe barn å forstå verdien av artene som står i fare for å forsvinne. Tekstmaterialet består av seks dikt av norske lyrikere, som barna i prosjektet, 12 og 15 år gamle, leser. Barna reflekterer også over hvordan de opplevde diktopplesningene. Filmopptakene av plantene og blomstene ble gjort i et kulturlandskap, og i videoessayet benyttes også planteillustrasjoner og barnas egne tegninger av blomstene som visuelt materiale. Prosjektet viser at naturdiktene og det poetiske språket kan bidra til å styrke barnas forståelse av naturen og læring av artsnavnene gjennom en personlig og følelsesmessig tilknytning. Dette kan videre lede an til Emmanuel Lévinas' idé om et etisk ansvar i møte med «den andres ansikt» i alt levende. Metodisk bygger essayet på Christian Keathleys framheving av at personlig involvering og subjektive og emosjonelle aspekter kan tilføre forskning en ekstra dimensjon, og dermed nyansere forståelsen av et forskningsfelt. Videoessayet har forbindelseslinjer til andre bidrag i denne utgivelsen, som Music and Place av Tatjana Kielland Samoilow og The Most Beautiful Sea av Evelyn Kreutzer. Videoessayet har et didaktisk formål om å vise hvordan språk og litteratur kan brukes til å styrke barns naturkunnskap og bidra til bevissthet om bærekraftig utvikling.
Opphavsrett 2025 Audhild Norendal https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Animasjonsfilmen Sinna Mann (2009) av Anita Killi handlar om Boj, ein liten gut som opplever familievald. Boj står opp for seg sjølv og fortel om valden til Kongen. Den internasjonalt prislønte animasjonsfilmen er ein adaptasjon av ei biletbok med same tittel av Gro Dahle og Svein Nyhus frå 2003, og i adaptasjonsprosessen har Killi tolka, transponert og transkoda ei forteljingsverd frå eitt medium til eit anna (Hutcheon, 2013). Animasjon er som medium definert ved at illusjonar av liv vert skapt gjennom rask framvising av enkeltbilete (Wells, 1998). Killi har animert i stop motion der animatøren skaper etterlikning av rørsler ved fysisk å flytte på element og figurar før avfotografering av eit nytt bilete, og animasjonsteknikken kan gjere rørsler til personar særleg meiningsberande (Anumasa et. al.,2013; Mohamed & Nor, 2015; Ngo, 2018). Videoessayet utforskar korleis animert kroppsspråk i Sinna Mann tener til å etablere personlegdomen til Boj for filmpublikum (Wells, 1999), som narrativt element eksternaliserer indre emosjonar, automatiske emosjonelle reaksjonar og interpersonlege relasjonar knytt til eit klassisk mønster av familievald (Korte, 1997; Rakovec-Felser, 2014), og synleggjer korleis personar og relasjonar i filmnarrativet transformerer når familien tar imot hjelp. I det epigrafiske videoessayet fungerer tekstlege element som visuelle berebjelkar for det analytiske resonnementet (Keathley & Mitchell, 2019). I didaktisk samanheng gir det audiovisuelle formspråket i videoessayet lærarar og elevar høve til fokusert utforsking over kva animert kroppsspråk i Sinna Mann kan fortelje og opnar for vidare refleksjon.
Opphavsrett 2025 Solveig Ragnhild Brandal, Simon Oskar Brandal https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Lærerstudentenes forestillinger om deres fremtidige rolle i norske fremmedspråksklasserom
Studier om språklæreres forestillinger (LTC) har vist at utforskning av lærerstudenters forestillinger i et innledende stadium av språklærerutdanningen (LTE) kan være avgjørende for språklæreres vilje og kapasitet til å involvere seg i egen faglig utvikling og læring, ikke bare under profesjonsutdanningen, men også gjennom hele yrkesløpet. Denne artikkelen baserer seg på en kvalitativ, naturalistisk og etnografisk studie som bidrar til å forstå lærerstudenters forestillinger rundt deres fremtidige rolle som fremmedspråkslærere i spansk (SFL) i norske klasserom. Studien er basert på tre studenter i startfasen av sin lærerutdanning ved Universitet i Bergen. Data ble samlet inn og deretter analysert gjennom en narrativ metode ved bruk av metaforer og tankekart. Resultatene skildrer en legitimering av undervisningen og læringen av et fremmedspråk, som viser til en stilltiende konseptualisering av SFL-læreren sin rolle gjennom tre framtredende forestillinger: 1) Læreren som en interkulturell formidler; 2) Læreren som en effektiv, men også affektiv bedømmer; og 3) Læreren som en tilrettelegger av læringsmuligheter. Studien avdekker at den emosjonelle dimensjonen, som tradisjonelt har blitt undervurdert av LTC-forskning, imidlertid representerer en sentral del av lærerstudentenes forestillinger. Videre har lærerstudentenes forestillinger ikke bare blitt formet av tidligere skolebakgrunn, slik som tidligere forskning konsekvent har vist, men særlig av språkinnlæreres personlige møter og erfaringer utenfor SFL-klasserommet.
Opphavsrett 2025 Yoselin Natali Skoglund García, Xavier Llovet Vilà https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Dette videoessayet handler om rytme i narrative apper. Det er ment som en invitasjon til å stille noen av de samme spørsmålene, og kanskje se noen av sammenhengene som er kommet fram gjennom min tidligere forskning på dette området (Hagen & Mills, 2022; Hagen, 2022). Essayet søker altså å invitere seeren til refleksjon og oppdagelse, heller enn å gi svar. I videoessayet stiller jeg en rekke rytmerelaterte spørsmål ledsaget av eksempler fra tre narrative apper: Florence (Wong et al. 2018), Pry (Gormann & Cannizzaro, 2015) og The fantastic flying books of Mr. Morris Lessmore (Joyce, 2011). Jeg forsøker å vise hva rytme kan gjøre, og å belyse kategoriene leserytme og narrativ rytme. Som jeg tidligere har vist (Hagen, 2022; 2023), er dette sider ved narrative apper som tidligere har vært lite beskrevet, samtidig som at det har vært gjort få analyser av rytme i multimodal forskning (med noen unntak, som He, 2023; Han & Zappavigna, 2024). Ønsket om å lage et videoessay bunner i at formatet gjør det mulig å kunne uttrykke og vise rytme i flere modaliteter, i stedet for å kun beskrive dem. Til en viss grad kan videoessayet tjene som en metakommentar til rytmeanalysen, fordi det har sin egen rytme, og blant annet spiller på paralleller og kontraster i det visuelle uttrykket og mellom ulike modaliteter.
Opphavsrett 2025 Anette Hagen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Et sammendrag av masteravhandlingen "Enseigner la compréhension orale en français langue étrangère" (Agnevall, 2024).
Opphavsrett 2025 Paula Agnevall https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
The idea that reading fiction is central to our development of empathy, our ability to feel for and with others, is a common one both in literary criticism and in literature pedagogy. In the Norwegian school curriculum fiction is consistently positioned as a way of better understanding the perspectives and feelings of others, suggesting that, as cognitive critic Maria Nikolajeva writes, "[i]n plain words, reading indeed makes us better human beings" (2014, 228). But what does empathy really mean in this context? This video essay approaches this question through a textual genre that has a peculiar relationship to this term - small-scale, often text-based digital games that focus on capturing the creator's own experiences and that are sometimes, controversially, called empathy games, with the suggestion that these games give you a felt sense of an experience that might be outside the player's own. These games use text and game mechanics to evoke powerful feelings in the player - but do they actually make us feel with the game creator? Using text excerpts from the games and voiceover narration, A Story About You aims to play with the connection that we as readers and teachers of literature often make between reading and empathy.
Opphavsrett 2025 Erika Kvistad https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
This video essay explores interpretation as improvisation. Our point of departure is an inquiry into the relationship between place, sound, and music in Tove Jansson’s novella “The Spring Tune”. The novella is first interpreted and adapted into music by a young student. This adaptation is then central to both literary conversations between the girl and her mother, who is a literary scholar, and visual explorations through the camera. The result is an adaptation (the video) of an adaptation (Henia’s musical composition), where the first-mentioned adaptation also documents and explores the musical one. Through these creative processes, the video essay and the guiding text reflect on the nature of interpretation – an elaboration whereby we understand the interpretations involved as improvisations.
Opphavsrett 2025 Tatjana Kielland Samoilow, Sindre Dagsland, Carl Gunnar Eltervaag https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
This video essay stages a cross-media dialogue between Woolf’s novels and Bergman’s films. This comparison takes inspiration from “crossmappings,” Elisabeth Bronfen’s cross-media practice. Whereas this method typically guides research presented in written articles, this video essay deploys it in audiovisual form. Bronfen takes shared cultural pathos as the starting point to compare works of different media. In terms of Woolf and Bergman, their resonance with each other lies in their common adoption of the stream of consciousness style in their respective verbal and visual forms. This video essay examines this interplay through the narrative of trivialities, time, memory, trauma, and patterns of the stream of consciousness expressions. As a practice-based form of research, the process of composing this video essay demonstrates the affordances of videographic pieces in helping the video maker discover new meanings and knowledge beyond expectations. In the case of this work, the findings include the freedom digitalization offers to traditional, non-digital media, the possibility to visualize Woolf’s ekphrastic writing, and the personal touch incorporated in the accented voiceover.
Opphavsrett 2025 Jialu Zhu https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Denne artikkelen undersøker visuell fremstilling av kjønn i begynnerbøker i fremmedspråkene fransk, italiensk, portugisisk, spansk og tysk, som ofte er elevenes første møte med faget. Tidligere forskning tyder på at kvinner både er underrepresentert og stereotypisk fremstilt i lærebøkene. Artikkelen presenterer en kvantitativ analyse av billedmaterialet i nyere norske lærebøker, og finner en jevn fordeling av kvinner og menn i materialet, men et fravær av ikke-binære personer og kjønnsmangfold. Resultatene peker på begrensninger ved eksisterende metoder for å kartlegge visuelle fremstillinger av kjønn i lærebøker og behovet for mer åpne fremstillinger av kjønn i denne typen materiale
Opphavsrett 2025 Camilla Skalle, Liv Eide, Anje Müller Gjesdal, Valentina Maul https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bokanmeldelse: Women in Social Semiotics and SFL: Making a Difference
Eva Maagerø, Ruth Mulvad og Elise Seip Tønnessen har utgitt en svært interessant og engasjerende bok basert på intervjuer med ni internasjonalt ledende kvinner innenfor sosialsemiotikk og systemisk-funksjonell lingvistikk (SFL). Gjennom intervjuene med disse pionerene på feltet får leseren både bred og dyp innsikt i ni imponerende akademiske liv, fra personlige fortellinger om den ofte tilfeldige veien inn i akademia, til teoretiske drøftinger og refleksjoner over hvilke fremtidige utfordringer og muligheter hver av de intervjuede ser som viktigst innenfor sitt fagfelt. Boka innledes med en kort presentasjon av det teoretiske bakteppet og tre sentrale begreper, mens den avsluttes med et diskusjonskapittel hvor de ni intervjuene/kapitlene blir knyttet sammen.
Opphavsrett 2024 Anders Eilertsen https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Utvikling av den profesjonelle fremmedspråkslærer gjennom utvekslingsopphold i et målspråksland
Artikkelen undersøker om utveksling til et målspråksland bidrar til utvikling av den profesjonelle fremmedspråkslæreren ved å integrere kunnskapsformene episteme, techne og fronesis. Studentene som har deltatt i studien, har valgt spansk som et av sine undervisningsfag i grunnskolelærerutdanningen ved en norsk utdanningsinstitusjon. Gjennom et samarbeid med to andre norske utdanningsinstitusjoner har institusjonen etablert et utvekslingssamarbeid med partneruniversiteter i målspråksland for å ta språkfaget der. Noen måneder etter utvekslingsoppholdet har studentene deltatt i et oppfølgingsintervju for å reflektere over læringsutbyttet fra utvekslingen. Intervjuene er analysert tematisk, og følgende tematiske hovedområder ble identifisert: 1) Utvikling av personlige egenskaper, 2) Utvikling av profesjonsfaglig kompetanse, 3) Utvikling av språklig kompetanse. Analysen av intervjuene viser at utvekslingen har bidratt til personlig utvikling, der studentene er blitt bedre i stand til å møte ulike elever og være åpne for andre perspektiver. Videre har studentene utviklet sin profesjonsfaglige kompetanse både ved at de har blitt mer bevisste på hvilken språkkompetanse som er nødvendig for å kunne bruke språket i autentiske situasjoner og ved at de er blitt presentert for ulike former for undervisning. Studentene har også utviklet sin språklige kompetanse både ved å lære mer om språket og gjennom aktiv bruk av språket i ulike situasjoner. Artikkelen konkluderer dermed med at utveksling til et målspråksland gir studentene verdifulle erfaringer, profesjonsfaglig kompetanse og en trygghet som språkbruker som vil bidra til motiverende fremmedspråksundervisning. Slik bidrar utvekslingen også til å integrere de tre kunnskapsformene episteme, techne og fronesis i studentenes framtidige praksis. Den største utfordringen studentene må arbeide videre med, er å holde språket vedlike også i en travel hverdag etter utvekslingsoppholdet.
Opphavsrett 2025 Eli-Marie Danbolt Drange https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Bruk av (språklærings)spill i lærebøker og i tyskundervisningen i Norge
Forskning bekrefter at bruk av spill kan bidra til å øke motivasjonen og gleden ved all læring, også ved språklæring. I artikkelen undersøkes det hvorvidt det brukes spill i tysk-undervisningen ved norske skoler. Undersøkelsen som artikkelen støtter seg på, er todelt. I den ene delen rettes søkelyset på lærebøker. Ved hjelp av en lærebokanalyse undersøkes det om bøkene tilbyr spill og hvordan disse i tilfelle ser ut. I den andre delen kommer lærerne til orde. Svarene i en online-spørreundersøkelse forteller om lærerne bruker spill i egen undervisning, hvor de finner slike spill og hvorvidt de tror at spill kan være nyttige i språkundervisningen. Undersøkelsen viser at det, med én lærebok som unntak, knapt finnes spill i lærebøkene. Men lærerne bruker spill i egen undervisning, gjerne hentet utenfor læreboken eller selvlagde, og de er fortrinnsvis ikke-digitale. Lærerne etterlyser flere spill, også digitale, og ikke minst opplæring i hvordan spill kan brukes i en språklæringskontekst.
Opphavsrett 2025 Kristian Barstad, Beate Lindemann, Ina Zentner https://creativecommons.org/licenses/by/4.0